![Käsien pesu on nyt tärkeää. käsienpesu](/sites/default/files/styles/backup_16_9_1200x675/public/thumbnails/image/washing-hands-4940148_1920.jpg?h=0c2904f9&itok=31I34U52)
Vuoksenniskan koulukeskuksessa reilu 40 henkilöä koronakaranteeniin
Eksote on määrännyt tänään keskiviikkona noin kolmekymmentä lasta ja 12 aikuista karanteeniin koronaltistumisen vuoksi. Yhdellä henkilöllä on todettu koronatartunta.
Karanteenin viimeinen päivä on 19.11.
Kaikkiin altistuneisiin pyritään olemaan yhteydessä vielä tämän päivän aikana Eksoten taholta puhelimitse. Soittokierros on parhaillaan käynnissä.
Myös koulun henkilökunta tavoittelee etäopiskelujärjestelyistä kaikkia altistuneiden huoltajia Wilman välityksellä torstaina aamusta.
Iltapäivätoiminta joudutaan koulussa keskeyttämään karanteenin ajaksi kaikilta. Huomisesta torstaista 12.11. alkaen toimintaa ei koulun jälkeen ole tarjolla lainkaan. Tämä ei kuitenkaan tarkoita sitä, että iltapäivätoimintaan osallistuneet olisivat kaikki altistuneet. Iltapäivätoiminnan käynnistymisestä tiedotetaan erikseen Wilman välityksellä.
Vastaavan kaltainen karanteeni toteutettiin Mansikkalassa yhden luokan osalta 3.11. alkaen. Heidän karanteeninsa on jo päättynyt. Kukaan heistä ei sairastunut karanteenin aikana.
Lisätietoja:
Hyvinvointipalveluiden päällikkö Arja Kujala, p. 020 617 2227, arja.kujalaimatra.fi (arja[dot]kujala[at]imatra[dot]fi).
Johtava rehtori Ville Laivamaa p. 020 617 5809, ville.laivamaaimatra.fi (ville[dot]laivamaa[at]imatra[dot]fi)
Käyttäydy karanteenissa vastuullisesti
Tartuntatautilääkärin määräämä karanteeni on viranomaispäätös. Päätös perustuu näyttöön tai perusteltuun epäilyyn siitä, että henkilö on altistunut taudille. Lääkärin määräämää karanteenia ei voi lyhentää koronavirustesteillä, kuten omaehtoista, matkustamisesta seurannutta karanteenia. Tartuntatautilääkärin määräämä karanteeni ei ole suositus.
Sekä omaehtoisessa karanteenissa, että virallisessa karanteenissa tulee toimia vastuullisesti.
Karanteenissa ollessaan pitää välttää lähikontaktia perheen ulkopuolisiin ihmisiin. Ulos meneminen on sallittua, ellei mene muiden ihmisten lähelle. Töihin, kouluun, päivähoitoon, harrastuksiin tai kauppaan EI SAA mennä. Koiraa saa ulkoiluttaa, mutta lähikontaktia ihmisiin ei saa syntyä.
Karanteeni toteutetaan useimmiten kotona. Jos kotona asuu yli 70-vuotiaita tai perussairaita henkilöitä, voidaan erityisjärjestelyjä harkita.
Jäävätkö muut perheenjäsenet karanteeniin?
Karanteenissa olevan henkilön lähipiiriä ei aseteta karanteeniin, sillä he eivät ole lähikontaktissa tartunnan saaneen henkilön kanssa. Karanteeniin asetetun oireettoman henkilön lähipiiri ei ole tartuttava.
Tartunnan saamisesta siihen, että potilas voi tartuttaa muita, on viivettä. Tämän takia altistuneen oireettoman henkilön omaisten ei kannata rajoittaa elämäänsä. Jos altistunut alkaa oireilla, tutkitaan, onko kyse koronaviruksesta.
Jos karanteenissa oleva henkilö alkaa oireilla, hänen perheenjäsentensä on suositeltavaa jäädä omaehtoiseen karanteeniin, kunnes koronatestin tulos on valmistunut. Jos testin tulos on positiivinen, virallinen karanteeni laajennetaan tarpeen mukaan lähiomaisiin. Jos testi on negatiivinen, voivat perheenjäsenet jatkaa normaalia elämää.
Karanteeni vai eristys?
Karanteenilla tarkoitetaan terveen henkilön liikkumisvapauden rajoittamista. Koronavirus tarttuu jo muutamia päiviä ennen oireiden alkamista ja karanteenilla estetään tartuntoja mahdolliselta oireettomalta kantajalta muihin henkilöihin.
Tartuntatautilain (1227/2016) mukaan kunnan tai sairaanhoitopiirin tartuntataudeista vastaava lääkäri voi määrätä eristykseen tai karanteeniin henkilön, joka on sairastunut tai jonka perustellusti epäillään sairastuneen yleisvaaralliseen tartuntatautiin tai tartuntatautiin, jota perustellusti epäillään yleisvaaralliseksi. Tällaisessa tilanteessa henkilöllä on oikeus tartuntatautipäivärahaan.
Eristys tarkoittaa, että tarttuvaa tautia sairastava henkilö eristetään terveistä. Tällä halutaan välttää mahdolliset jatkotartunnat. Eristys voidaan toteuttaa kotona tai sairaalassa.